Evoluce neogenních společenstev chobotnatců ve střední Evropě - Březina, Jakub (2022)
Chobotnatci představují největší suchozemské savce, z nichž dodnes přežívají pouze tři druhy slonů. Fosilní záznam dokládá africký původ chobotnatců, jejichž první diverzifikace již v paleogénu na území Afriky vedla ke vzniku deinotérií, gomfotérií, amebelodontidů a mammutidů. Od začátku neogénu se různé skupiny chobotnatců postupně rozšířily do Asie, Evropy, do Severní a Jižní Ameriky a staly se významnou složkou neogenních terestrických ekosystémů. Z toho důvodu jsou nálezy chobotnatců v neogenních sedimentech poměrně časté. I když jsou první nálezy fosilních chobotnatců z oblasti Evropy doloženy již od počátku 18. století, naše znalosti o vývoji, pohlavním dimorfismu, rozšíření či způsobu života jsou stále omezené, zejména v důsledku vzrůstající neúplnosti fosilního materiálu směrem ke starším vrstvám. Odolné zuby jsou ve fosilním záznamu relativně hojné, zatímco více či méně kompletní kostry a lebky jsou extrémně vzácné. Důsledkem toho je ve fylogenetických analýzách tradičně věnov